![](/Content/img/help-btn.png)
Ge utlåtande
Ge ditt utlåtande på den här sidan. Läs mer om bakgrundsuppgifterna för begäran om utlåtande på den övre delen av sidan och ge ditt utlåtande i fältet under det. Samtidigt som du skriver ditt utlåtande kan du kontrollera kommentarer från andra remissinstanser under fliken "Utlåtanden". När ditt utlåtande är färdigt kan du skicka det antingen till en annan person för godkännande eller direkt till beredaren av begäran om utlåtande. När du skickar begäran till beredaren publiceras ditt utlåtande även under fliken Utlåtanden i likhet med övriga givna utlåtanden. Om du skickar utlåtandet för godkännande, kan godkänaren antingen återställa ditt utlåtande till beredning eller godkänna och skicka ditt utlåtande till beredaren. Då publiceras den även under fliken Utlåtanden.
Ehdotus haitallisten vieraslajien hallintasuunnitelmaksi - Vastaa ja vaikuta!
Diarienummer för begäran om utlåtande: 247/04.04.08.00/2019
Svarstiden gick ut: 5.4.2019
Uppgifter om begäran om utlåtande
Språket i begäran om utlåtande:
Johdanto
Maa- ja metsätalousministeriö pyytää lausuntoja ja mielipiteitä ehdotuksesta, jolla täydennetään vuonna 2018 hyväksyttyä haitallisten vieraslajien hallintasuunnitelmaa.
Ehdotus sisältää toimenpiteitä EU:n vieraslajiluetteloon lisättyjen 12 uuden lajin torjumiseksi.
Maa- ja metsätalousministeriö on teettänyt selvityksen siitä, miten laajasti Suomessa esiintyy EU:n haitallisten vieraslajien luetteloon otettuja lajeja ja miten niitä voitaisiin kustannustehokkaimmin torjua. Lisäksi on selvitetty, miten haitalliset vieraslajit pääsevät leviämään Suomeen tahattomasti esimerkiksi tuontitavaroiden ja ajoneuvojen mukana.
Ehdotus sisältää toimenpiteitä EU:n vieraslajiluetteloon lisättyjen 12 uuden lajin torjumiseksi.
Maa- ja metsätalousministeriö on teettänyt selvityksen siitä, miten laajasti Suomessa esiintyy EU:n haitallisten vieraslajien luetteloon otettuja lajeja ja miten niitä voitaisiin kustannustehokkaimmin torjua. Lisäksi on selvitetty, miten haitalliset vieraslajit pääsevät leviämään Suomeen tahattomasti esimerkiksi tuontitavaroiden ja ajoneuvojen mukana.
Tausta
Suomen on yhdessä muiden EU:n jäsenvaltioiden kanssa pyrittävä hävittämään haitalliset vieraslajit ja estämään niiden leviäminen.
Vieraslajeilla tarkoitetaan eläimiä, kasveja ja muita eliöitä, jotka ihminen on tuonut niiden luontaisen levinneisyysalueen ulkopuolelle. Vieraslajeja pidetään haitallisina erityisesti silloin, kun ne uhkaavat luonnon monimuotoisuutta.
EU:n haitallisten vieraslajien luettelossa on tällä hetkellä yhteensä 49 lajia. Näitä lajeja ei saa tuoda maahan, kasvattaa, myydä tai muuten pitää hallussaan eikä päästää ympäristöön.
Maa- ja metsätalousministeriö hyväksyi maaliskuussa 2018 torjuntatoimien suunnitelman, johon sisältyivät EU:n vieraslajiluettelon ensimmäiset 37 haitallista vieraslajia. Nyt on valmistunut selvitys 12 uudesta vieraslajista, jotka lisättiin EU:n vieraslajiluetteloon elokuussa 2017.
Vieraslajeilla tarkoitetaan eläimiä, kasveja ja muita eliöitä, jotka ihminen on tuonut niiden luontaisen levinneisyysalueen ulkopuolelle. Vieraslajeja pidetään haitallisina erityisesti silloin, kun ne uhkaavat luonnon monimuotoisuutta.
EU:n haitallisten vieraslajien luettelossa on tällä hetkellä yhteensä 49 lajia. Näitä lajeja ei saa tuoda maahan, kasvattaa, myydä tai muuten pitää hallussaan eikä päästää ympäristöön.
Maa- ja metsätalousministeriö hyväksyi maaliskuussa 2018 torjuntatoimien suunnitelman, johon sisältyivät EU:n vieraslajiluettelon ensimmäiset 37 haitallista vieraslajia. Nyt on valmistunut selvitys 12 uudesta vieraslajista, jotka lisättiin EU:n vieraslajiluetteloon elokuussa 2017.
Tavoitteet
Vieraslajien hallintatoimenpiteillä pyritään turvaamaan luonnon monimuotoisuutta, ekosysteemien toimintaa ja siihen perustuvia palveluita ja hyötyjä.
Suomen luonnossa jo esiintyvien lajien torjunta tulee kohdentaa haitallisimpiin esiintymiin.
Esimerkkejä suunnitelmaan ehdotetuista toimenpiteistä:
Jättipalsamin torjunta tulee keskittää luonnoltaan arvokkaimmille alueille: suojelualueille ja niiden läheisyyteen sekä erilaisille rannoille, kuten rantalehtoihin ja purojen ja jokien varsille.
Kaukasianjättiputki ja muut jättiputket tulee hävittää etenkin asutuksen keskeltä, virkistysalueilta sekä luonnonsuojelualueilta.
Supikoiran pyynti tulee priorisoida Lappiin naapurimaihin leviämisen estämiseksi ja tärkeimmille lintukosteikoille sekä saaristoon, missä lajista voi olla eniten haittaa linnustoille.
Vieraslajien tahattoman leviämisen estämisessä ensisijainen toimenpide on tiedottaa mahdollisista leviämisväylistä.
Suomen luonnossa jo esiintyvien lajien torjunta tulee kohdentaa haitallisimpiin esiintymiin.
Esimerkkejä suunnitelmaan ehdotetuista toimenpiteistä:
Jättipalsamin torjunta tulee keskittää luonnoltaan arvokkaimmille alueille: suojelualueille ja niiden läheisyyteen sekä erilaisille rannoille, kuten rantalehtoihin ja purojen ja jokien varsille.
Kaukasianjättiputki ja muut jättiputket tulee hävittää etenkin asutuksen keskeltä, virkistysalueilta sekä luonnonsuojelualueilta.
Supikoiran pyynti tulee priorisoida Lappiin naapurimaihin leviämisen estämiseksi ja tärkeimmille lintukosteikoille sekä saaristoon, missä lajista voi olla eniten haittaa linnustoille.
Vieraslajien tahattoman leviämisen estämisessä ensisijainen toimenpide on tiedottaa mahdollisista leviämisväylistä.
Liitteet:
Aikataulu
Maa- ja metsätalousministeriö pyytää antamaan lausunnot ja mielipiteet viimeistään perjantaina 5.4.2019.
Vastausohjeet vastaanottajille
Kuulemisessa pyydetään mielipiteitä ehdotetuista toimenpiteistä haitallisten vieraslajien torjumiseksi sekä ehdotuksista toimenpiteitä toteuttaviksi tahoiksi. Kantaa pyydetään ottamaan myös siihen, tulisiko ehdotuksiin lisätä muita toimenpiteitä, jotka voisivat olla esimerkiksi alueellisesti tai paikallisesti hyödyllisiä tai tehokkaita. Lisäksi näkemyksiä pyydetään siitä, miten haitallisten vieraslajien torjuntaa voitaisiin muutoin kehittää kustannustehokkaasti ja mitkä muut tahot ja toimijat ehdotuksissa mainittujen lisäksi voisivat ottaa huolehtiakseen haitallisten vieraslajien torjunnasta.
Valmistelijat
Neuvotteleva virkamies Johanna Niemivuo-Lahti; [email protected],
p. 0295162259
Lainsäädäntöneuvos Pekka Kemppainen; [email protected],
p. 0295162456
p. 0295162259
Lainsäädäntöneuvos Pekka Kemppainen; [email protected],
p. 0295162456
Jakelu:
Animalia ry | ||
BirdLife Suomi ry | ||
Espoon kaupunki | ||
Etelä-Suomen aluehallintovirasto | ||
Helsingin kaupunki | ||
Hämeenlinnan kaupunki | ||
Jätehuoltoyhdistys ry | ||
Kalatalouden keskusliitto | ||
Kouvolan kaupunki | ||
Kuntaliitto | ||
Liikenne- ja viestintäministeriö | ||
Liikenne- ja viestintävirasto Traficom | ||
Luonnontieteellinen Keskusmuseo Luomus | ||
Luonnonvarakeskus | ||
Luonto-Liitto ry | ||
Luontoturva Ky | ||
Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto MTK ry | ||
Metsähallitus | ||
Metsäteollisuus ry | ||
Opetus- ja kulttuuriministeriö | ||
Opetushallitus | ||
Puutarhaliitto ry | ||
Rudus Oy | ||
Rudus Oy | ||
Ruokavirasto | ||
Senaatti-kiinteistöt | ||
SEY Suomen Eläinsuojeluyhdistysten liitto ry | ||
Suomen Akatemia | ||
Suomen eksoottisten eläinten harrastajayhdistysten liitto ry | ||
Suomen Lemmikkiliitto ry | ||
Suomen luonnonsuojeluliitto ry | ||
Suomen metsästäjäliitto ry | ||
Suomen riistakeskus | ||
Suomen vapaa-ajankalastajien keskusjärjestö ry | ||
Suomen ympäristökeskus | ||
Svenska lantbruksproducenternas centralförbund rf | ||
Taimistoviljelijät ry | ||
Tulli | ||
Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukes | ||
Vantaan kaupunki | ||
Viherympäristöliitto ry | ||
WWF | ||
Väylävirasto | ||
Yliopisto Helsinki | ||
Yliopisto Itä-Suomi | ||
Ympäristöministeriö |
Asiasanat
invasiva främmande arter
vieraslajit